Indsigt
InfraLCA i praksis: Giver det mening på små anlægsprojekter?
![INFRALCA Områdebillede](/media/xglbz4la/infralca-omraadebillede.png?anchor=center&mode=crop&width=2000&height=1200&rnd=133650718503830000 2000w, /media/xglbz4la/infralca-omraadebillede.png?anchor=center&mode=crop&width=1000&height=600&rnd=133650718503830000 1000w, /media/xglbz4la/infralca-omraadebillede.png?anchor=center&mode=crop&width=500&height=300&rnd=133650718503830000 500w)
Indsigt
I et konkret cykelstiprojekt har Fredensborg Kommune sammen med NIRAS brugt InfraLCA som beslutningsværktøj til at understøtte klimavenlige valg i projektet. LCA-beregningerne kan dog ikke stå alene. Hvis vi i anlægsbranchen skal flytte os i en mere bæredygtig retning, skal vi også tage andre metoder i brug.
InfraLCA er et værktøj udviklet af Vejdirektoratet og Banedanmark til beregning af miljø- og klimapåvirkninger dvs. CO2 udledning i infrastrukturprojekter fra start til slut. InfraLCA kan vise projektets baseline, som er udgangspunktet og man kan herefter regne på forskellige alternative/bæredygtige løsninger, og hermed få et overblik over projektets mulige CO2 besparelse.
Den typiske tilgang til InfraLCA indebærer tre hovedtrin:
1. Dataindsamling og -analyse: Dette indebærer at indsamle oplysninger om materialer, energiforbrug, emissioner og andre relevante faktorer i alle faser af infrastrukturprojektet. InfraLCA indeholder allerede data om de mest almindelige materialer, men der kan være behov for at tilpasse transportafstande og andre specifikke faktorer for hvert projekt.
2. Miljøpåvirkningsvurdering: Evaluering af miljø- og klimapåvirkning af infrastrukturprojektet. Her anvendes resultaterne fra InfraLCA til at vurdere projektets samlede påvirkning på miljøet og klimaet. Resultaterne viser også, hvad de forskellige aktiviteter i anlægsprojektet giver af CO2- udledning. Aktiviteterne er fx transport og indbygning af de forskellige materialer.
3. Optimering og beslutningsstøtte: Brug af resultaterne fra InfraLCA til at identificere muligheder for at reducere påvirkningerne og træffe fx CO2-reducerende beslutninger om design, materialer og drift.
Fredensborg Kommune skal projektere og anlægge en 900m lang dobbeltrettet cykelsti i åbent land. I projektet har Fredensborg Kommune og NIRAS udført en bæredygtighedsgranskning i starten af projektet. Her blev det besluttet at arbejde fokuseret med at reducere CO2-udledningen. LCA-beregningerne er gennemført i skitseprojekteringsfasen af alternative materialer og kan derfor bruges til at vælge klimavenlige materialer til stiens belægningsopbygning.
I projektet er der undersøgt tre forskellige anlæg/opbygninger for at anskueliggøre, hvilke løsninger der reducerer mest CO2. Det har givet et overblik over, at kalkstabiliseringen fx ikke reducerer CO2, men reducerer transporter og jomfruelige materialer, knust beton nærmest halverer CO2-udledningen og at EPD-værdier på produkter er altafgørende for, at man kan arbejde videre med LCA beregninger. Som det første er der beregnet en baseline for hele projektet. Baseline-beregningen bygger på en traditionel belægningsopbygning af en cykelsti, dvs. bundsikring, stabilgrus og asfalt. Baseline-beregningen benyttes som sammenligningsgrundlag i forhold til CO2-udledningen fra de alternative materialer. De forskellige materialer, der er beregnet InfraLCA på i cykelstiprojektet, er:
Kalkstabilisering
Knust beton
Kassetter
Kalkstabiliseringen er en kendt metode til at øge styrken af den eksisterende jord, der ikke er holdbar til at bygge ovenpå.
Den knuste beton vinder frem rigtig mange steder i Danmark i øjeblikket, fordi det er et genbrugsmateriale fra fx nedrivningsprojekter. Der er god styrke i materialet, og det kan erstatte fx SG eller BL. Man undgår derfor at bruge jomfruelige materialer i sin belægningsopbygning.
Kassetterne er et nyere materiale, som kan erstatte en stor del af belægningsopbygningen. Man slipper derfor for at bortgrave/ bortkøre en del jord ved at udlægge kassetterne og fylde dem op med fyldmateriale. Herefter kan der udlægges asfalt, hvis det er det, der ønskes som toplag.
For cykelstiprojektet i Fredensborg Kommune har udarbejdelsen af InfraLCA beregninger givet et overblik over CO2-udledninger på to ud af tre af de alternative materialer/metoder og har givet os en klar indikation af, hvilke materialer/arbejdsmetoder der er mest klimavenlige, og som vi skal arbejde videre med i projekteringen af projektet.
Det har nemlig i projektet vist sig, at kalkstabiliseringen har den samme CO2-udledning som det traditionelle cykelstiprojekt, men til gengæld reducerer man i mængden af jomfruelige materialer, der skal indbygges, hvor den dårlige jord skal udskiftes. Man sparer i mængden af transporter, da man kan beholde lerjorden i området. Man kan derfor tale om, at der er andre former for besparelser ved brug af kalkstabilisering. For den knuste beton viste det sig, at CO2-udledningen næsten kunne halveres, og at transportafstande har stor betydning i forhold til CO2-udledningen i et projekt. For kassetterne har det vist sig lidt sværere at komme til en konklusion, hvad angår CO2-udledningen.
Som beskrevet ovenfor åbner InfraLCA en række muligheder for at forbedre bæredygtigheden af anlægsprojekter. Dog er der også udfordringer forbundet med brugen af InfraLCA. Der er blandt andet udfordringer med at få de nødvendige EPD-værdier (Environmental Product Declaration) for alternative materialer, som man normalt ikke benytter i anlægsprojekter. Indsamlingen af data til fx alternative materialer er ofte et spørgsmål om efterspørgsel hos leverandørerne af materialerne. Tilvejebringelsen af EPD-værdier er en proces, der tager lang tid og koster en del. Som efterspørgslen på EPD-værdier stiger, vil flere leverandører helt sikkert også tilvejebringe de nødvendige data. Dette vil være med til at højne kvaliteten af det output, der kommer fra InfraLCA beregningerne.
Bæredygtighed kan opfattes som en meget stor og udefinerbar størrelse. Det kan være svært at omsætte bæredygtighed i et konkret projekt, men ved hjælp af InfraLCA kan man faktisk få små anlægsprojekters CO2-udledning til at blive en mere håndterbar størrelse. Udførelse af InfraLCA beregninger kan for mindre projekter udføres på 4-5 timer alt afhængig af kompleksitet, og kan revideres ved hvert faseskift i projektet, så man altid har en opdateret LCA beregning for sit projekt.
InfraLCA er altså et godt værktøj til at beregne klimaaftrykket og til brug som grundlag for at træffe klimavenlige valg - også i små anlægsprojekter. Med erfaringerne fra cykelstiprojektet er vi dog ikke i tvivl om, at der skal flere indsatser til for at styrke brugen af InfraLCA og i det hele taget i udviklingen mod en mere bæredygtig retning i anlægssektoren. En indsats er en forståelse af de forskellige aktørers udfordringer og muligheder i branchen. Faktaboks 2 viser nogle af de fokuspunkter, som vi vil se på i den videre projektering af projektet i Fredensborg Kommune.
Samlet set er det afgørende for branchen at arbejde sammen på tværs for at fremme bæredygtige løsninger i anlægssektoren. Ved at tage et integreret og helhedsorienteret syn på bæredygtighed kan branchen gøre betydelige fremskridt mod at skabe en mere bæredygtig fremtid.
Det er imidlertid vigtigt at nævne, at InfraLCA kun siger noget om infrastrukturprojekters miljømæssige påvirkning. Værktøjet dækker ikke andre bæredygtighedsaspekter såsom økonomiske og sociale faktorer. Derfor bør InfraLCA suppleres med andre værktøjer og metoder for at opnå en mere overordnet vurdering af bæredygtigheden af anlægsprojekter.
Environmental Product Declaration eller miljøvaredeklaration er en dokumentation for et produkts miljøegenskaber. Den består af informationer omkring energi- og
ressourceforbrug, affaldsgenerering samt miljøpåvirkninger fra produktion, anvendelse og bortskaffelse af en byggevare.
Bygherre:
Rådgiver:
Entreprenør: